site.btaНадпреварата в областта на изкуствения интелект ще бележи за неопределено време отношенията между САЩ и Китай
![Надпреварата в областта на изкуствения интелект ще бележи за неопределено време отношенията между САЩ и Китай](/upload/1143051/ea938a0898f64deeb3a6eb3d527fcb54--0--e131153a47e4423fbf2db6a912af72c0.jpg?l=1000)
![Надпреварата в областта на изкуствения интелект ще бележи за неопределено време отношенията между САЩ и Китай](/upload/1143051/ea938a0898f64deeb3a6eb3d527fcb54--0--e131153a47e4423fbf2db6a912af72c0.jpg?l=1000&original=)
Според редица анализатори генеративният изкуствен интелект (ИИ) ще се окаже новото бойно поле в битката за технологично надмощие между САЩ и Китай. Следователно, за да посрещнат този момент, лидерите на САЩ трябва да променят определението си за успех в политиката за ИИ. Успехът в политиката за ИИ не е просто да изпревариш Китай. Той изисква да се развие отношение към технологията, с което американците могат да живеят и което намалява риска от катастрофални инциденти при взаимодействието на САЩ с Китай. Вместо просто да се напредва възможно най-бързо, по-скоро трябва да се постигне баланс между насърчаването на напредъка в областта на ИИ и разумното управление на технологията, коментира списание „Форин Полиси“ (Foreign Policy).
Опасенията, че Китай ще надмине САЩ в областта на ИИ, са надвиснали над всички политически дискусии за технологията във Вашингтон. Китай наистина е сериозен конкурент, който произвежда най-добрите научни трудове по ИИ наравно със Съединените щати и прилага технологията в икономиката си и в системата си за вътрешно наблюдение. Когато става въпрос за създаване на най-мощните модели на ИИ, Китай бързо изостава от лабораториите на САЩ, като често произвежда сравними модели в рамките на няколко години.
Въпреки че двете страни се стремят към подобряване на отношенията, след като държавният секретар на САЩ Антъни Блинкън се срещна с китайския президент Си Дзинпин през изминалата седмица, според анализаторите напрежението в областта на технологиите ще продължи, предава сайтът на американската медийна компания Си Ен Би Си (CNBC).
Вашингтон се опитва да „отреже“ Китай от ключови технологии като полупроводниците, докато Китай се стреми да повиши своята самодостатъчност и да се откаже от американските технологии, слагайки на преден план своите вътрешни сектори на производство.
"Статуквото едва ли ще се промени много на който и да е фронт - от санкциите до бизнес натиска", заяви за Си Ен Би Си Абишур Пракаш, главен изпълнителен директор на базираната в Торонто консултантска фирма „The Geopolitical Business“. Изкуственият интелект, който се разглежда като стратегическа технология и от двете страни, вероятно ще бъде въвлечен в битката между тях.
Бившият президент Доналд Тръмп започна търговска война с Китай, в която технологиите заемаха централно място. Тактиката на Вашингтон досега разчиташе на ограничаване на достъпа на Китай до технологии, които смята за стратегически, като например полупроводници.
Ескалацията настъпи миналата година, когато САЩ въведоха широкообхватни правила, целящи да отрежат Китай от основни инструменти и компоненти за производство на съвременни чипове и да „задушат“ страната с недостиг на полупроводници. Този ход се разглеждаше като потенциално препятствие за китайската индустрия за производство на чипове. САЩ също така накараха съюзниците си да се присъединят към строгите правила за износ на технологии за Китай.
Междувременно САЩ се стремят да стимулират собствените си технологии, включително полупроводниците, с финансиране от 52 млрд. долара, налични чрез Закона за чиповете и науката.
Сега вниманието на Вашингтон вероятно ще се насочи към генеративния изкуствен интелект.
"Вероятно ще има повече опити от страна на Вашингтон да следи отблизо разработването в Китай на някои видове приложения, а генеративният ИИ може да бъде на прицел през следващата година", каза Пол Триоло, ръководител на технологичната политика в консултантската фирма „Albright Stonebridge“.
Това се случва, "тъй като администрацията на Байдън определя кои технологии биха могли да бъдат от полза както за военната модернизация на Китай, така и кои биха могли да увеличат способността на китайските компании да правят пробиви в генеративния ИИ", добави той.
Генеративният ИИ е свързан с приложения като ChatGPT, които могат да генерират съдържание, когато потребителите искат това от тях.
Как ограниченията на САЩ са насочени към изкуствения интелект?
ИИ трябва да бъде обучен на огромни количества данни, за да работи. Генериращият ИИ се основава на така наречените големи езикови модели, което означава, че се обучава върху огромно количество информация от даден език, за да може да разбира и да отговаря на запитванията на потребителите.
Обработката на тези данни изисква голямо количество изчислителна мощност, която се захранва от специфични полупроводници, като например тези, продавани от американската фирма „Nvidia“, която се счита за лидер на пазара в областта на такива чипове.
Част от настоящите ограничения на САЩ имат за цел да лишат Китай от някои от ключовите чипове на „Nvidia“, което от своя страна може да попречи на развитието на изкуствения интелект в Китай.
Вашингтон също така извършва преглед на изходящите инвестиции, който ще въведе правила за американските инвестиции в чуждестранни компании.
"Предстоящата заповед за преглед на инвестициите ще включва ограничения за американските инвестиции в някои технологии, свързани с изкуствения интелект, и това ще бъде основна индикация за посоката на американския технологичен контрол през последните две години от управлението на Байдън", каза Триоло.
ChatGPT, разработен от американската фирма „OpenAI“, завладя света и предизвика донякъде надпревара във въоръжаването с изкуствен интелект между американските технологични компании, включително „Майкрософт“ и „Алфабет“ (Alphabet).
Китайските компании също се съобразяват с това. През последните няколко месеца китайските технологични гиганти от „Байду“ (Baidu) до „Алибаба“ обявиха планове и започнаха изпитания на собствени конкуренти на ChatGPT.
Така например от „Байду“ заявиха във вторник, че моделът за изкуствен интелект, който е в основата на нейния чатбот, превъзхожда ChatGPT на OpenAI в няколко ключови области. Чатботът „Ernie Bot” е базиран на основополагащия модел на изкуствения интелект на „Байду“, наречен „Ernie“. Основен модел е ИИ, който е обучен на огромни количества данни. Последната модификация на модела на китайската компания се нарича Ernie 3.5., съобщи Ройтерс.
Един от тестовете на китайския ИИ се основава на стандартни изпити за прием и квалификация, като например тези, които се изискват за постъпване в колеж или за придобиване на правоспособност на адвокат. Ernie 3.5 надмина ChatGPT и GPT 4 на китайски език. Той обаче изостава от GPT 4 на английски език, въпреки че изпреварва ChatGPT.
Друг тест, фокусиран върху китайския език, съдържа над 13 000 въпроса с избор между няколко отговора, обхващащи повече от 50 различни теми. При тази оценка Ernie 3.5 също се справя по-добре от ChatGPT и GPT 4.
Китай разглежда развитието на изкуствения интелект като стратегически приоритет. Китайските регулаторни органи въведоха правила за някои аспекти на разработването на ИИ, така че технологията да се придържа към строгите правила на Пекин за интернет, но правителството желае да се стимулира и местната индустрия.
Дори когато САЩ се опитват да ограничат достъпа на Китай до ключови чипове за ИИ, „Алибаба“ и „Байду“ разработват свои собствени полупроводници. Въпреки че досега санкциите на САЩ не са оказали влияние върху тези чипове, това е област, която правителството и технологичните фирми ще наблюдават отблизо.
Малко вероятно е срещата между Блинкън и Си да доведе до големи промени.
Пекин обвини САЩ, че нарушават правилата на международната търговия чрез своите санкции и заяви, че ограниченията върху китайската индустрия за чипове са равносилни на "тормоз".
Вашингтон твърди, че действията му са в интерес на националната сигурност и са насочени към конкретни чувствителни технологии.
Китай не е предприел много ответни мерки. Миналия месец обаче китайските регулатори забраниха на операторите на "критична информационна инфраструктура" да купуват чипове от американската фирма „Майкрон“ (Micron), като заявиха, че продуктите на компанията не са преминали успешно проверката на мрежовата сигурност.
По време на неотдавнашната среща на Блинкън с китайския президент Си, технологията не беше обсъждана публично, но двете страни несъмнено са я обсъждали.
Триоло посочи, че САЩ вероятно са повдигнали въпроси относно третирането на „Майкрон“, докато Китай би повдигнал въпроса за контрола върху износа.
"Пекин разглежда този пакет [контрол на износа] като удар, предназначен да отдели китайската полупроводникова индустрия от световната полупроводникова "екосистема", каза Триоло.
Двете страни обаче са в известна безизходица.
Блинкън говори за областите на сътрудничество между САЩ и Китай, като климатичната криза и икономиката. Но напредналите технологии са една от областите, в които двете държави продължават да се конкурират.
"Но в същото време, както казах, не е в наш интерес да предоставяме на Китай технологии, които биха могли да бъдат използвани срещу нас", каза Блинкън миналият понеделник.
"Това, което Китай иска, САЩ няма да го дадат, като например да позволят свободната продажба на чипове за Пекин или да не проверяват внимателно китайските инвестиции в американските технологии", каза Пракаш. "Битката между САЩ и Китай за технологично превъзходство е на път да навлезе в решителната си фаза", допълни анализаторът.
Китай агресивно се стреми към ИИ и технологично развитие, като използва политика на сътрудничество между правителството и индустриалния сектор. Това включва изследвания на военните приложения на ИИ, особено в областта на усъвършенстваното вземане на решения, коментира бившият министър на сухопътните войски на САЩ Патрик Мърфи пред Фокс Нюз.
Планът на Китай за развитие на ИИ от следващо поколение предвижда създаването на индустрия за ИИ, която да бъде равносилна на водещите държави до 2020 г., да бъде водеща в някои области до 2025 г. и да стане водеща в света до 2030 г. Той съвпадна с "революцията във военното дело" на Китайската народноосвободителна армия, която преминава от "информатизирана" към "интелигентна" война.
Китайските инвестиции в ИИ се съчетават с неговата стратегия за военно-граждански синтез: подход "цялото общество", който да позволи на Китай да развие най-технологично напредналата армия в света.
Сега е време американските компании да изберат страна: Китайската комунистическа партия (ККП) или националната сигурност на американския народ, категоричен е Мърфи. Когато става въпрос за мощни технологии като генеративния изкуствен интелект, те могат или да разработят тези технологии в Америка и съюзническите държави, които споделят нашите демократични ценности, или да ги разработят в Китай и да рискуват тези технологии да бъдат използвани от ККП.
За разлика от предишните огнища на напрежение, като това за 5G или ТикТок, когато двете страни все още вярваха, че различията могат да бъдат изгладени, сега подобни идеи са политически мъртви. Пропастта между САЩ и Китай се е разширила толкова много и нито една от суперсилите не желае да преодолее различията.
/ПТА/
news.modal.header
news.modal.text